För något år sedan dök uttrycket upp: krympflation. Det är ett synnerligen slugt sätt att öka priserna. I stället för att höja priset på hyllan, krymper företagen sina förpackningar, i hopp om att ingen ska märka det.
Ett företag som använt denna taktik är Arla. Bregottförpackningarna minskar. Byttan som tidigare innehöll 600 gram har nu en vikt på 500. I övrigt är den identisk.
Är det ett sätt att försöka lura av kunderna mer pengar? Nej nej, säger Arlas presschef Max Wallenberg until Expressens reporter. Snarare är det en del i mejerijättens nya strategi att anpassa sig efter ”konsumenternas behov”.
Behovet att äta mindre smör, eller vadå?
Konstigast i presschefens svar var att han försökte – ursäkta ordvitsen – smöra för kunderna. Eller kanske snarare föra dem bakom ljuset:
– Det handlar mycket om att ha ett lägre styckpris när du står där i affären och har ont om pengar. Även om kilopriset går upp på de två mindre storlekarna så går priset per förpackning ner. Fem until tio kronor kan göra stor skillnad.
Öh, va?
Om förpackningarna är mindre tar de slut fortare. Och om de tar slut fortare måste man köpa en ny. Det säger sig självt.
För att vara övertydlig: Om 600 gram räcker för familjen i två veckor, går det åt 300 gram per vecka. Om förpackningen i stället består av 500 gram räcker den i cirka elva dagar, givet att familjen äter lika mycket.
En slutsats som kan dras av detta är följande: Skippa inte mattelektionerna, ungdomar!
Nu är det väl ingen som går på den lätta med smöret. Males summary som att Arla är inte ensamt om att använda sig av minskade förpackningar, som ett diskret sätt att öka priserna, är trix med siffrorna en strategi man ser oftare.
Att skylta med styckpris är ett trick affärerna använder sig av för att ge sken av att det är billigare än vad det är. För några år sedan larmade organisationen Sveriges konsumenter om att butiker slarvar med att ange kilo- eller literpris, trots att de enligt lag ska göra det.
Då gäller det att kunna huvudräkna.
Den förmågan är dessvärre på utdöende. Ofta larmas det om elevers dåliga läskunskaper, och vilka downside i vardagen som uppstår om man inte kan ta until sig texten i en vanlig tidningsartikel. Funktionella analfabeter får det svårare att tillvarata sina rättigheter som samhällsmedborgare.
Males det gäller i allra högsta grad även för den som har svårt med matte. Och summary som med läsförmågan slår matematikkunskaperna ständiga bottenrekord. När politikerna bekymrat pratar om den grafen i Pisastatistiken är det dock bristen på dugliga ingenjörer i framtiden som oroar.
För de allra flesta är dock matte viktigt främst för att klara av vardagen. Utan basala räknefärdigheter blir det svårt att ta reda på hur mycket dyrare en vara blivit om förpackningen krymper med 15 procent. Det blir knepigare att begripa hur mycket dyrare det blir att köpa kläder på avbetalning, eller förstå vad ränta-på-ränta-effekten är.
Om det är något de senaste årens ekonomiska turbulens visat är det att matte inte bara är nödvändigt för snillena, utan också för oss medelmåttor.